Quiet@Remove["Global`*"];
$HistoryLength=2;
SetDirectory[NotebookDirectory[]];

(*Máme teleso, kde se ptáme na αin. Kolem tělesa máme přirozenou konvekci.
Hledáme nuslthovo číslo
Budeme potřebovat definiční teplotu
Takže inženýrským pohledme na to mrknem kolikrát je aplpha menší venku menší než ve vnitř. Stěna bude mít teplotu 45°C*)
cm =0.01;
dm  = 0.1;
a=1cm;
b=10cm;
S = a*b; 
Oo = 2*(a+b);
Tsteny = 45;
Dchar = ((4*S)/Oo);
Tdef = 47.5; (*je to průměr teploty stěny vs tekutiny vně*)
Vsteckou = 0.1*(dm^3);
v=(Vsteckou/S) ;
(*Tedka hledáme kinematickou viskozitu pro teplotu Tdef
https://www.engineeringtoolbox.com/air-absolute-kinematic-viscosity-d_601.html*)
ν = 17.64*(10^(-6));
(*když víme že to je vzduch pr je 0.7*)
pr = 0.7;

Reynolds = ((Dchar * v)/ν);
(*tedka hledáme nuseta *)
Nu = 0.715*(Reynolds^0.46)*(pr^0.4);
(*Najdeme λ na internetu
https://www.engineeringtoolbox.com/air-properties-viscosity-conductivity-heat-capacity-d_1509.html *)
λ=27.9*(10^(-3));

α=Nu*(λ/Dchar);
 
Print["Naše hledané alpha je ",α]

Quiet@Remove["Global`*"];
$HistoryLength=2;
SetDirectory[NotebookDirectory[]];
(*Máme 8 uhelníkový vodič z hliníku, jaký proud můžeme vodičem pustit, když víme že okolí má 40°C a teplota vodiče 70°C*)
mm = 0.001;
cm =0.01;
S= 100 (mm^2);
o= 3.641cm;
(*tedka potřebujeme znát charakteristický rozměr*)

Dchar=((4*S)/o);
(*najdeme kinematcikou viskozitu pro Tdef*)
Ts = 70;
To = 40;
Tdef = ((Ts+To)/2);
ν = 18.37*(10^(-6));
λ =28.44*(10^(-3));
β = (1/(Tdef +273));
g = 9.81;
Gr = ((g*β*(Ts-To)*(Dchar^3))/(ν^2));
(*Tak a tedka máme vzorce v cviku myslím*)
Pr = 0.7;
Nu = 0.54*(((Gr*Pr))^(1/4));
α=Nu*(λ/Dchar);

Pkonvekci =α*(Ts-To)*o*1;
Print["Teče nám konvekcí z vodiče ",Pkonvekci," W/m"]

γ20=35.2*(10^6);
γ=((γ20)/(1+4*(10^(-3))*(70-20)));
R=(1/(γ*S));
Solve[R*(i^2)==Pkonvekci][[2]]